Китайська+Тартарія

Початок: Частина 1. __ [|__//**Тартарія**//__] __ Частина 2. __//** [|Московська або Сибірська Тартарія.] **//__ Частина 3. __ [|__//**Незалежна Тартарія**//__] __ На початку 19 століття до складу __ __ входило населення невизначеної кількості, яке проживало в Тибеті. Найбільшими містами були Ласа (Лхаса) і Шеньян. В результаті геополітичного суперництва Російської і Британської імперій ("Великої гри" - Great Game) та завоювання Росією Незалежної Тартарії у Центральній Азії у кінці 19 століття Росія вийшла на кордони з Тибетом. *** Цікаві чорно-білі фотографії під назвою __ [|__//**"Види В**//__] ____//** [|еликогоТибету"] **//__, зроблені у 1900 роки російським дослідником Цибіковим, який проник у Тибет таємно як паломник (що англійською стороною розглядалось як шпигунство в інтересах Росії). Коментарі до фотографій були перекладені на англійську мову і разом з фотографіями пізніше куплені американським географічним товариством. 1. "Найстаріший монастир 9 століття." 2."Місто Лхаса. На задньому плані "залізна гора" з Man-ba Ta-ts'an, де навчали Тибетської медицини." 3. "Жінки Тибету сильні, а чоловіки слабкі... В результаті три або чотири брати одружуються на одній жінці, а коли народжуються діти, то вони ділять їх між собою. " 4. "Тибетці розумні і вмілі торговці, здатні мати справу з китайцями, яким вони продають у великій кількості шкіру ягнят, вовну, хутро рисі і лисиць, роги оленів. Вони мають, але дуже мало верблюдів, використовуючи в основному тибетських биків, хутро яких на ногах і животі досягає фута і з якого вони роблять собі помешкання. Як тибетці, так і монголи використовують бика як тварину для верхової їзди." 5. Червона гора і Потала, палац Далай Лами ******* Поява російського фотографа на Тибеті викликала у британський адміністрації в Калькутті чутки про те, що китайський уряд, який номінально правив Тибетом, має намір здати провінцію Росії. До того ж Далай Лама відмовлявся спілкуватися з Британським урядом в Індії (відсилав листи назад невідкритими) в той час, як його представник двічі зустрічався з російським царем Миколою II. В результаті для з'ясування обставин у 1903-1904 роках в Тибет в супроводі воєнних ввійшла британська дипломатична експедиція, з якою кілька місяців і далі уникав спілкуватися Далай Лама. На малюнку зустріч англійських офіцерів з тибетцями у лютому 1904 року. При наближенні британської експедиції до Лхаси Далай Лама покинув місто. Тибетські війська вчинили військовий опір. ******* **Із спогадів командира кулеметників лейтенанта британської армії Артура Хедоу (**__ [|Вікіпедія] __, англійська сторінка**):** "Мені стало так погано від масового вбивства, що я перестав стріляти, хоча наказ генерала був перебити стільки, скільки можливо. Я сподіваюсь, що я ніколи знову не буду стріляти в людей, які відступають." (Втрати: у британців - 12 поранених, у тибетців - 600-700 вбитих і 168 поранених, в основному монахи). Тибетці ще робили спроби героїчного опору, примушуючи командира британських військ Френсіса Янгхазбенда тікати, але в цілому опір був безуспішним через воєнні переваги британців. За відсутності Далай Лами у Лхасі договір був підписаний Тибетською Національною Асамблеєю. Він давав британцям дозвіл на торгівлю, примушував Тибет протягом 75 років сплачувати компенсацію втрат, позбавлявляючи його протягом цього часу мати офіційні стосунки з іншими державами. *** "Мене відіслали в Індію серед інших охороняти кордон Індії, і я це зробив. Мене послали туди не для того, щоб зростала ворожа небезпека за межами наших воріт, і я зробив все, що міг, щоб запобігти цьому... Загроза була постійна і реальна...  Ніхто не жаліє більше, ніж я, з приводу боротьби з безневинними людьми чи вбивства погано озброєних, але хоробрих людей. Я б волів вести справу без жодного пострілу, і ми робили все, що могли, щоб було так. Місяці були витрачені на щире, але безрезультатне намагання уникнути конфлікту. Потрібні невеликі знання про кордон, щоб розуміти, що не хитання викликає повагу, і що, чим довше ви сумніваєтесь і вивертаєтесь, тим жорсткіший рахунок вам доводиться платити.  Я сподіваюсь, що в результаті цих операцій нам вдасться представити певну кількість просвітлення в ту нещасну, керовану монахами країну, і, не додаючи нам обов'язків, які уряд Індії не бажає розширювати, ми зможемо не підпускати близько джерело політичного неспокою і інтриги на цій ділянці кордону і поступово збудувати, як я сподіваюсь, це в наших силах зробити, - гармонійні стосунки між не приносячим шкоди народом Тибету і нами." *** Висновки Віце-короля Індії звучали 110 років тому. Кінець частини 4
 * = [[image:http://h.ua/art/2016/08/05/431165/431165_1.jpg align="center"]] ||
 * = [[image:http://h.ua/art/2016/08/05/431165/inart_431165_2.png link="http://h.ua/add.php#photo"]] ||
 * Із виступу Віце-короля Індії Джорджа Керзона (прихильника теорії буферних держав) з книги __ [|"Промови Лорда Керзона...] __": **
 * Із виступу Віце-короля Індії Джорджа Керзона (прихильника теорії буферних держав) з книги __ [|"Промови Лорда Керзона...] __": **